Norvégia kormánya 1500 euró kifizetésével ösztönzi a hazatérését azoknak az ukránoknak, akik beleegyeztek a hazautazásba.
Norvégiában július 15-én léptek hatályba az ukrán menekültek nyilvántartására vonatkozó frissített szabályok. Erről a Visit Ukraine számolt be.
2024-ben a Norvégiában élő ukrán bevándorlók havi 520 eurót kaphatnak, ehhez pedig menekülteket befogadó központokban kell lakniuk, és be kell jelentkezniük az Országos Nyilvántartó Központba.
Az ország kormánya ugyanakkor 1500 euró kifizetésével ösztönzi a hazatérést a visszatérés mellett döntőknek.
Norvégia igyekszik kezelhetőbbé tenni az ukrán menekültáradatot. A Norvég Bevándorlási Igazgatóság (UDI) megkezdi azon ukránok menedékkérelmének egyéni elbírálását, akik a nagyszabású háború kitörése idején nem éltek hazájukban, számolt be az NRK.
Amint azt Emilia Enger Mel igazságügyi és a rendkívüli helyzetek minisztere elmondta, körülbelül 800-1000 embernek ajánlhatják fel Norvégia elhagyását.
„Az újdonság az, hogy az esetek egyéni mérlegelésével kezdjük. Ez úgy történik, hogy felmérik azt a helyzetet, amelybe a személy került. Többek között azt, hogy honnan jött” – jelentette be Mel.
Megjegyezte, hogy azon ukránok közül, akiknek jelenleg menedékkérelmét vizsgálják, 370 (47%-a) hadköteles korú, 18 és 60 év közötti férfi.
Az igazságügyi tárca ugyanakkor levelében leszögezte, hogy annak a veszélye, hogy az Oroszország elleni háborúba küldik őket elvileg nem ad alapot a Norvégiában való élethez.
„A hmobilizáció és a katonai szolgálat háború idején önmagában nem alapot ad a menedékjog megszerzésére Norvégiában. Ezt azonban minden esetben egyedileg kell értékelni” – áll a minisztérium közleményében.
Mel szerint Oslo úgy látja, hogy Norvégia sokkal több menedékkérőt fogad be, mint északi szomszédai.
„Ezért megerősítettük az ellenőrzést. Mára ez az arány 60 százalékról 35 százalékra csökkent, és továbbra is mérlegeljük a további erősítés lehetőségét” – foglalta össze.
Megjegyezték, hogy 2022 márciusa óta több mint 77 000 ukrán kért kollektív védelmet Norvégiában.
Norvégia tovább korlátozza az orosz turisták beutazását az országba az Ukrajna elleni háború miatt, ami azt jelenti, hogy orosz állampolgárok turisztikai céllal szinte egyáltalán nem léphetnek be az országba – jelentette be az oslói igazságügyi minisztérium.
A NATO-tagállam, amely mintegy 200 kilométer hosszan közvetlenül határos Oroszországgal, már 2022-ben korlátozta az orosz turisták beutazási lehetőségét.
„A belépési szabályok további szigorítása összhangban áll Norvégia álláspontjával, hogy kiállunk szövetségeseink és partnereink mellett az Ukrajna elleni törvénytelen orosz agresszióra adott reakció terén” – idézte a tárca közleménye Emilie Enger Mehl igazságügyi minisztert.
A szigorított előírások értelmében a turisztikai célból vagy más, nem elengedhetetlen okból utazó orosz állampolgárokat visszafordítják a határról, a hatóságok kivételt tehetnek, ha a beutazó közeli rokonai élnek Norvégiában. A szigorítás május 29-én lép hatályba.
Norvégia északkeleti csücskében elhelyezkedő városának lakosai ennek érdekében már az Európai Bizottsághoz fordultak. Vadso polgármestere szerint ezzel több idő jutna a családtagoknak egymásra.
A projektnek a MOREtime, azaz több idő nevet adták, és azt állítják, hogy ez az Északi-sark és az orosz határ közelében város lakosainak életviteléhez igazodna. Vadso polgármestere, Wenche Pedersen úgy véli, a 26 órás nap előnyeit többen látnák meg, így többen is telepednének le náluk.
Ha az Európai Bizottság jóváhagyja kérésüket, akkor egy külön 26 órás időzónát kellene létrehozniuk. Ennek gyakorlati alkalmazását maguk a kérvényezők sem dolgozták ki.
Bevallom, nem sokat gondolkoztam ezen, mivel kétlem, hogy elfogadják ezt, gondolom 12-ről 13-ra váltana az óra, aztán meglátjuk – fogalmazott a polgármester a Politicónak.
Az Európai Bizottság egyik képviselője az ügyben úgy nyilatkozott, hogy ilyen kérésekkel azért sem foglalkoznak, mert minden országnak saját hatásköre az időzóna.
Az „akciózóna” területen élőknek ezzel több idejük lenne halászatra, vadászni, illetve bármilyen szabadidős tevékenységre. Ettől azt remélnék, hogy a fiatalok számára vonzóbb lenne itt élni, ami népességnövekedéshez vezetne. Pedersen szerint a napi két óra nyereséggel le lehetne számolni a rohanó életformával, nem kellene többé a busz után, vagy a munkába sietni.
Az ukrajnai háború kitörése óta Oroszország közelsége miatt kritikus pontnak tartják a város népességfogyásának megoldását, ennek megállítására néha extrém ötletekkel állnak elő.
Oslo és Viken megye kormányhivatala kedden bejelentette, hogy érvényteleníti Norvégia ötödik legnagyobb városa, Drammen kizárólag ukrán menekültek befogadását engedélyező rendeletét arra hivatkozva, hogy az nem összeegyeztethető a norvég alkotmánnyal és az ország antidiszkriminációs törvényeivel.
Jonas Gahr Störe miniszterelnök törvénytelennek nevezte a február 13-án hozott rendeletet, amellyel a drammeni városvezetés szerinte túllépte a hatáskörét. Mint mondta, az országban működő 357 önkormányzat nem dönthet a befogadott menekültek nemzetiségéről, csak az emberek számáról.
A fővárostól, Oslótól 40 kilométerre fekvő Drammen polgármestere a norvég Konzervatív Párt tagja, a városi tanácsban pedig a konzervatívok egy bevándorlásellenes párttal és a Nyugdíjasok Pártjával alkotnak többséget.
Kristin Surlien, a norvég Konzervatív Párt vezető drammeni politikusa a Drammens Tidende helyi lapnak nyilatkozva meglepetésnek nevezte a kormányhivatal határozatát, és azt mondta, megvitatják, miként lehetne továbblépni.
A drammeni hatóságok által korábban közölt adatok szerint 2023-ban a településnek 103 ezer lakosa volt, közülük 31 ezren bevándorlók vagy bevándorló szülők leszármazottjai.
A statisztikai hivatal szerint a városban élő külföldiek főként lengyelek, litvánok, irakiak, pakisztániak és szomáliaiak. Az 5,5 milliós népességű skandináv ország a norvég bevándorlási hatóságok adatai szerint 2022 óta 70 800 ukrán menekültet fogadott be.
A hivatalos adatok szerint 2023-ban 877 ezer külföldi élt az országban, főként lengyelek, litvánok, svédek, szomáliaiak és németek.
Tavasszal Norvégia kiképzést indít az ukrán tengerészgyalogosok számára a kis csónakokkal való műveletek végrehajtását illetően, és átadja Ukrajnának a csónakokat és a felszerelést – számolt be az NRK, közölte a Jevropejszka Pravda.
Ez a képzés Norvégia hozzájárulása a „tengeri koalíció” keretein belül, amelyet Nagy-Britanniával együtt vezet a „Ramstein” formátum országai között.
„Norvégia már jó együttműködést alakított ki az ukrán tengerészgyalogsággal a norvégiai kiképzés során. Most újabb lépést teszünk előre, és elindítunk egy speciális képzési programot” – mondta Björn Arild Gram védelmi miniszter.
„Segítenünk kell Ukrajnát abban, hogy nyitva tarthassa kereskedelmi útvonalait a Fekete-tengeren. Célunk, hogy megerősítsük Ukrajna védelmi képességeit a tengeren és a saját partjai mentén való működési képességét” – tette hozzá.
A tengerészgyalogosokat a part menti övezetben és a folyók átkelőhelyein való működésre képezik ki, alkalmazkodva azokhoz a körülményekhez, amelyek között Ukrajnában kell dolgozniuk.
Ezenkívül Norvégia felfújható csónakokat biztosít az ilyen műveletek elvégzéséhez szükséges felszerelésekkel, ezek teljes költsége 60 millió norvég korona (körülbelül 5 millió euró). A képzés körülbelül egy évig tart, és először Hollandiában kerül megrendezésre.
30,000 Ukrainian recruits have now been trained on Op Interflex.
Defence Secretary @GrantShapps pays tribute to all those involved in the UK-led training programme, which delivered the promised target ahead of schedule.
Norvégia ötödik legnagyobb városa, Drammen vezetése úgy határozott, hogy a városba ezentúl csak ukrajnai menekülteket fogadnak be, a döntés szerdán éles bírálatokat váltott ki a politikai szereplőkből, és rasszizmussal is megvádolták a városvezetést.
Az ország déli részén található város vezetése az oslói kormány előzetes figyelmeztetése ellenére szavazta meg kedden, hogy a jövőben csak ukrajnai menekülteket fogadnak be.
Jonas Gahr Störe miniszterelnök szerint a városvezetés ezzel túllépte hatáskörét. „Ez nem olyasvalami, amiről a városok dönthetnek” – mondta a balközép kormányt vezető Störe szerdán az NRK közszolgálati televíziónak nyilatkozva.
A 120 ezer lakosú Drammen mindössze 40 kilométerre fekszik a fővárostól, Oslótól. A polgármester a norvég Konzervatív Párt tagja, a városi tanácsban pedig a konzervatívok egy bevándorlásellenes párttal és a Nyugdíjasok Pártjával alkotnak többséget.
Erna Solberg, a Konzervatív Párt elnöke is bírálta a Drammenben született döntést az NTB helyi hírügynökségnek adott nyilatkozatában. Mint mondta, egyetlen önkormányzat sem határozhat úgy, hogy csak bizonyos államokból fogad be menekülteket.
Störe szintén kitért arra, hogy egyenlőkként kell bánni minden menekülttel.
A kormánykoalícióban részt vevő Centrum Párt egyik tagja a rendőrségen feljelentést tett Drammen városvezetése ellen „intézményes rasszizmus” címén.
A norvég kormány 84 millió eurót különített el Ukrajna humanitárius megsegítésére – írja az Ukrinform.
A segítséget azok kapják, akik elvesztették otthonukat, és akadályoztatva van az élelemhez, vízhez és normális életkörülményekhez való hozzáférésük. A forrásokat a kritikus területekre irányítják, beleértve az oktatást, az egészségügyi szolgáltatásokat és a polgári lakosság védelmét.
Szeptemberben Norvégia 92,5 millió dollárt különített el az ukránok létfontosságú segélyezésére.
Oslo olyan programot vezetett be, amelynek célja, hogy a Norvégiában élő több mint 51 ezer ukrán menekült közül minél többet rávegyen a hazatérésre: közel 18 ezer norvég koronányi támogatást ajánlottak fel a királyságot elhagyni szándékozó ukrán állampolgároknak – írta a Mandiner.
A program, amelynek részletei a miniszteri kabinet Utlendingsdirektoratet (UDI) honlapján jelentek meg, 17 ezer 500 norvég koronát ígér azoknak a személyeknek, akiknek „komoly humanitárius megfontolások alapján kollektív védelmet vagy tartózkodási engedélyt adtak”, és akik úgy döntenek, hogy hazatérnek.
A kifizetésért folyamodóknak ismertetniük kell az utazási útvonalat, és be kell nyújtaniuk a repülő-, vonat-, busz- vagy más közlekedési eszközre szóló jegyek másolatát, vagy ki kell tölteniük egy önbevallási űrlapot, ha saját gépjárművet használnak.
A kérelmezőket arra is figyelmeztetik, hogy hazatérés esetén elveszíthetik tartózkodási engedélyüket vagy menekültstátuszukat, és hogy a Norvégiába visszaköltözni szándékozóknak vissza kell fizetniük a távozáskor kapott támogatás egészét vagy egy részét.
Norvégia nem az egyetlen ország, amely készpénzzel ösztönöz ukrán állampolgárokat a távozásra: a svájci média a hónap elején számolt be a kormány hasonló programjáról, Írország hatóságai pedig az év elején a szociális segélyalapok felhasználásával próbálták „ösztönözni” az ukránokat a hazatérésre.
Az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának múlt havi becslése szerint tavaly több mint 6 millió ukrán menekült el hazájából, közülük mintegy 4,8 millióan az EU-ban vagy az Egyesült Királyságban telepedtek le. Oroszország 2022-ben csaknem kétmillió ukrán állampolgárt fogadott be.
Norvégiában meredeken megnőtt az ukrán menekültáradat, az elmúlt hónapban a skandináv országokba érkező ukránok több mint fele Norvégiába ment, ahol emiatt 3000 új férőhelyet alakítanak ki a sürgősségi befogadó állomásokon – számolt be hétfőn az rbc.ua hírportál a lifeinnorway.net norvég honlapra hivatkozva.
A jelentés szerint a norvég idegenrendészeti hatóság arról számolt be, hogy az elmúlt hónapban meredeken emelkedett az Ukrajnából érkező menekültek száma. Hetente több mint 1000 ukrán érkezett az országba. „Az elmúlt négy hétben a skandináv országokba érkező ukránok körülbelül 60 %-a Norvégiába vette az irányt” – mondta el Frode Forfang, a hivatal igazgatója.
Becslések szerint a menekültek kétharmada közvetlenül Ukrajnából érkezett, egyharmaduk pedig egy másik európai országban élt, mielőtt Norvégiába érkezett volna. A háború elől menekülők miatt a rodei befogadó központ túlzsúfolt. „Az érkezők számának növekedése miatt hamarosan további 2500–3000 férőhellyel hozunk létre. Több új létesítményt is ki kell alakítani. Elhalasztjuk néhány meglévő sürgősségi pont bezárását is. Szükséges lehet a férőhelyek gyors növelése, ha a menekültek érkezése ilyen ütemben folytatódik” – tette hozzá az illetékes.
A norvég integrációs és sokszínűségi hivatal hangsúlyozza, hogy az érkezők számának növekedésére való tekintettel növelni kell betelepítés ütemét a településekre, hogy az emberek ne tartózkodjanak huzamosabb ideig ideiglenes befogadó állomásokon. 2024-ben várhatóan 35 000 ukrán menekült befogadására lesz szükség. „Példátlan jelenség ez Norvégiában, ennyi menekültet ilyen rövid idő alatt letelepíteni. A rezidens státusz megszerzése azonban csak a kezdet. Ha ennyi embert akarunk gyorsan integrálni, akkor minél többen munkába kell állniuk. Így anyagilag függetlenné válhatnak, és megtanulhatják a norvég nyelvet” – jegyezte meg Liebe Rieber-Mont, sokszínűségi hivatal vezetője.
Az ukránok jelentős része várhatóan ősszel fejezi be az oktatási programját Norvégiában, és áll munkába. A háború kezdete óta több mint 63 ezer menekült érkezett Ukrajnából Norvégiába. Közülük 51 ezren már ott laknak, illetve rezidens lakossá válnak.
⚡️A sapper of the 128th separate mountain assault brigade of the Armed Forces of ??Ukraine in mine-resistant boots of the Ukrainian manufacturer pic.twitter.com/NCxSfuwl1e