A következő 2024-es év nem lesz könnyű, de az ukrán hadsereg lépésről lépésre közeledik a győzelemhez – hangsúlyozta vasárnap Valerij Zaluzsnyij, az ukrán fegyveres erők főparancsnoka a Telegram-csatornáján közzétett újévi üzenetében, számolt be az rbc.ua hírportál.
A jelentés szerint Zaluzsnij kiemelte: „Elmúlóban a 2023-as év. Egy újabb rendkívül nehéz év a földünkért és a szabadságunkért folytatott harcunkban. Ez volt az az év, amikor Ukrajna kitartott. Nektek – ukrán katonáknak és tengerészeknek, őrmestereknek és tiszteknek – köszönhetően tartott ki. Köszönet mindannyiotoknak.”
A főparancsnok köszönetet mondott a hadseregnek az Ukrajna védelmében tanúsított állhatatosságért és elkötelezettségért. „A 2024-es év nem lesz könnyű. A szabadságért és gyermekeink jövőjéért vívott harc folytatódik. Hiszem, hogy minden próbatételt méltósággal kiállunk, és lépésről lépésre továbbra is közelebb hozzuk a győzelmünket” – hangsúlyozta Valerij Zaluzsnij. A főparancsnok köszönetet mondott a hadseregnek az Ukrajna védelmében tanúsított állhatatosságért és elkötelezettségért. „A 2024-es év nem lesz könnyű. A szabadságért és gyermekeink jövőjéért vívott harc folytatódik. Hiszem, hogy minden próbatételt méltósággal kiállunk, és lépésről lépésre továbbra is közelebb hozzuk a győzelmünket” – hangsúlyozta Valerij Zaluzsnij.
Volodimir Zelenszkij elnök, Denisz Smihal miniszterelnök és Valerij Zaluzsnij, a fegyveres erők főparancsnoka a szenteste napján köszöntötte az ukránokat karácsony alkalmából, hangsúlyozva, hogy a gonosz veszíteni fog – közölte vasárnap az rbc.ua hírportál.
Volodimir Zelenszkij videós köszöntőjében imádságra szólított fel a háború végéért és a győzelemért, és arra is emlékeztetett, hogyan változtak az ukránok ajándékai, értékei és hagyományai. „Ma mennyire nem az a fontos, hogyan díszítjük fel otthonunkat, hanem az, hogy hogyan védjük meg otthonunkat és takarítjuk el a szemetet – hogyan söpörjük ki otthonunkból az ellenséget. Milyen boldogok vagyunk, amikor meglátjuk a hajnal első fényeit az éjszakai égbolton, és nem látjuk az ellenséges rakétákat és Shahedeket. Milyen örömteljesen és harsányan hangzik több száz kántáló dalunk, és a három szó: „a légiriadó lefújva” – mondta.
Az államfő megemlítette azokat is, akik ma az ukránokat védik a fronton. „A karácsony előtti idő az év leghosszabb éjszakáinak időszaka. Holnap azonban a nappal növekedni kezd, a fény győzni kezd. A fény erősebbé válik. És lépésről lépésre, napról napra veszít a sötétség. És a vége: a sötétség veszít. A gonosz veszít. A mai közös célunk, közös álmunk, és pontosan ez a közös imánk ma. A szabadságunkért. Győzelmünkért. Ukrajnánkért” – hangsúlyozta.
Valerij Zaluzsnij, az ukrán fegyveres erők főparancsnoka köszöntötte az Ukrajnát védő ukrán katonákat karácsony alkalmából, és felszólította az ukránokat a hőstetteik tiszteletére. „Köszöntöm a karácsony fényes ünnepe alkalmából minden katonánkat, tengerészünket, őrmesterünket és tisztünket, minden harcosunkat, aki fegyverrel a kezében harcol, hogy a világot ne borítsa el a sötétség! Tisztelet azoknak, akik most nincsenek velünk, akik életüket adták a hazánkért, az igazságért és a szabadságért” – emelte ki.
Denisz Smihal miniszterelnök beszédében emlékeztetett: a katonáknak köszönhető, hogy az ukránok a karácsonyi ünnepeket egy szabad, független, megtörhetetlen Ukrajnában ünneplik. „És nem számít, hol vagyunk ma este – a fronton vagy a hátországban, otthon vagy átmenetileg nem, barátokkal vagy testvérekkel, a családi asztalnál vagy az éjszakai műszakban – együtt vagyunk. Kívánom, hogy mindenki érezze az ukrán nép megbonthatatlan egységének jóságát és melegségét” – mondta a kormányfő.
Ukrajnának gondjai vannak a fegyveres erők sorainak feltöltésével, kétségbeesetten próbálva lezárni az arcvonalat az újabb orosz támadások elől, a hatóságokat az élőerő pótlásával kapcsolatos határozatlansága miatt bírálják, ezért Kijevre nehéz döntések várnak – írta a The Economist című brit lap, számolt be hétfőn az Ukrajinszka Pravda hírportál.
A jelentés szerint a brit újság jelezte: Ukrajna kétségbeesetten próbálja lezárni arcvonalát az új orosz támadások elől. Egyetlen hadsereg sem ad garanciát az újoncoknak, hogy hol helyezi el őket, nem beszélve a háborús időkről, és a rohamdandárok a legkétségbeesettebb egységek közé tartoznak. De amit az ügyvédek „lottósorsolásnak” neveznek, az bonyolítja a toborzási folyamatot.
A kiadvány azt állította, hogy a hadsereg vezetése igyekszik önként jelentkezőkkel feltölteni az üres helyeket, de néha razziákhoz folyamodnak edzőtermekben és bevásárlóközpontokban. Azok közül, akiket így vonultatnak be, kevesen lesznek jó katonák. „45-47 éveseket látunk. Fulladoznak, amikor elérik a frontvonalat” – mondta az újságnak egy magát meg nem nevező magas rangú tiszt. A probléma tudatában az ukrán Védelmi Minisztérium új mozgósítási stratégián kezdett dolgozni.
Illarion Pavljuk, a Védelmi Minisztérium szóvivője a lapnak elmondta, hogy a probléma részben a hadsereg sikerében rejlik: sok állampolgár már nem érzékeli egzisztenciálisan a háborút, ahogyan azt közvetlenül a 2022 februári orosz invázió után tette. „Néhány ember tévesen azt hiszi, hogy van valaki, aki ezt a munkát elvégezheti helyettük” – tette hozzá.
A reformok azt a célt szolgálják, hogy több választási lehetőséget biztosítsanak azoknak, akik haboznak: az újoncok kisebb-nagyobb mértékben jelentkezhetnek egy adott pozícióra. Az új digitális nyilvántartás javítani fogja a minisztérium képességeit az embertartalékok felméréséhez. Egy tisztább szabadságolási és rotációs rendszer jelenik meg. Végül is az önkénteseket egy bizonyos időre mozgósítják, és nem a végtelenségig, mint most.
Ugyanakkor – írta a The Economist – a kritikusok szerint a hatóságok csak „mozgósítást színlelnek”. Viktor Kevljuk nyugalmazott ezredes, aki 2014 óta felügyelte az ország nyugati részében a mozgósítási politika végrehajtását, azt mondja, hogy Ukrajna csapdába eshet. Véleménye szerint Oroszország a márciusi elnökválasztás lezárása után fokozni fogja a mozgósítást. Ezzel az ukrán katonai hírszerzés is egyetért.
A kiadvány jelezte, hogy Volodimir Zelenszkij elnök az egész háború alatt ellenállt a katonák toborzással kapcsolatos maximalista felhívásainak. A hadvezetés például ragaszkodott ahhoz, hogy csökkentsék a nem tartalékos katonák mozgósítási korát, amely jelenleg 27 év. Mások a mobilizációs törvények szigorúbb betartatását javasolták.
A brit lap közölte, hogy az elnök részben politikai okokból vonult vissza, mintha nem akarta volna indokolatlanul ingerelni a lakosságot. De Zelenskijt nemesebb megfontolások vezérlik. „Zelenszkij helyesen akar cselekedni az ukránokkal szemben. Nem akar diktátor lenni” – mondta a lapnak egy magas rangú kormányforrás. A kiadvány azt jósolta, hogy nehéz döntések várnak a hatóságokra. Kevljuk ezredes számára a hadsereg olyan vadállat, amelyet etetni kell. „Nincs más választásunk, mint vérszomjasnak lennünk” – mutatott rá a tiszt.
Egyes tisztviselők azonban inkább a konszenzusos megközelítést részesítik előnyben. Egy magas rangú forrás nemzeti áldozatvállalást hirdető médiakampányokat jósol, és arra figyelmeztet, hogy Oroszország továbbra is egzisztenciális fenyegetést jelent. „Ha veszítünk, az mindannyiunknak rossz lesz” – hangoztatta.
A feladat a potenciális újoncok meggyőzése. „Karmester”, a donbászi egységhez rendelt egyik ember, akinek az újoncai a nyugat-európai kiképzés után váratlanul a front legforróbb részére kerültek, azt mondta, hogy kész szolgálni hazáját, „de csak oly módon, ami hasznos lehet”. „Eközben a hét 24 órájában próbálja keresztülvinni, hogy minél távolabb vezényeljék a frontvonaltól. Nem lehet csak úgy leírni emberi életeket” – mondta el a brit újságnak.
Ukrajnában alig akad felnőtt, akit ne ért volna valamilyen stresszhatás a háború miatt, sőt minden negyedik ember poszttraumás stressz zavar (PTSD) tüneteiről számol be.
Ezt mutatja egy nemzetközi tudóscsoport – a brit Mark Shevlin pszichológus és kollégái – tanulmánya.
A szerzők azt mondják, ez az első eset, amikor egy még zajló háború közepette mérik a PTSD (pontosabban annak komplex, azaz nem egyszeri, hanem tartós változata, a CPTSD) előfordulását.
Bár a 2004 fős minta nem reprezentatív, és az adatok önbevallás útján érkeztek, a tanulmány jelzi, mennyire jelentősek a lelki sebek a fizikai sérülések mellett.
A PTSD civilek és katonák körében is megjelenik – a harcok hatására az utóbbiaknál nyilván erősebben.
Bár az ukrajnai pszichiátriai gondozás még mindig magán viseli a szovjet időkből örökölt elhanyagoltság nyomait, igyekeznek rövidebb kezelésben részesíteni a katonákat, és a páciensek valamennyire feljavított lelkiállapotban térhetnek vissza a frontra.
Mivel nem jut elég szakember a kezelésükre, létezik telefonos vagy számítógépes alkalmazás is, chatbottal, amely alapszintű kérdésekre válaszol és egyszerű tanácsokat ad. A Drug app a háború kezdete óta működik.
A nem sokkal korábban fejlesztett First Aid to Terror alkalmazásra épül, melyet egy nemzetközi pszichológuscsoport terrortámadások vagy háborúk áldozatai részére dolgozott ki.
Az alkalmazás lehetőséget kínál arra, hogy a megrázó élmény óta eltelt időnek megfelelő útmutatást kapjon a felhasználó.
Fredrik Kunkl és Szerhij Korolcsuk katonai szakértők a The Washington Postban arról írnak, hogy Ukrajna egyik legnagyobb feladata, hogy újabb katonákat tudjon toborozni az oroszok elleni harcokhoz – írta az Unian.
Ezekre az emberekre nagyobb szükség van, mint valaha. A vezetők továbbra is több fegyvert és lőszert kérnek az Egyesült Államoktól és Európától – még akkor is, ha a szövetségesek körében tapasztalható gyenge támogatás jelei azt mutatják, hogy Ukrajnának lépnie kell –, de Ukrajnának a lőszernél jóval nagyobb szüksége van a harcosokra – írják a szerzők. Hozzátették, habár a kormány a hadköteles korú férfiaknak megtiltotta az ország elhagyását, azonban rengetegen találnak kibúvókat a szabályok alól, vagy szöknek el az országból, hogy ne sorozzák be őket.
Ukrajnában folyik a fegyveres erők katonáinak leszerelésével kapcsolatos eljárás módosításának a megvitatása, amelynek eredményeként még az idei év végére megjelenhet a kérdést szabályozó dokumentum – jelentette ki csütörtökön David Arahamija, a Legfelső Tanács Nép Szolgája pártjának frakcióvezetője egy televíziós műsorban.
A jelentés szerint Arahamija az ukrán televízió non-stop háborús adásának nyilatkozva hangsúlyozta, hogy a leszerelési eljárás javításával kapcsolatban jelenleg sok információ derül ki. A helyzetet magyarázva Arahamija elmondta, min dolgozik jelenleg a parlament a nemzetbiztonsági bizottsága:
Mit kezdjünk azokkal, akik 2 éve harcolnak rotáció nélkül?
Miért nem lehet leszerelni az I. és II. kategóriába tartozó fogyatékkal élőket?
A fogságba esett harcosoknak jelenleg nincs lehetőségük leszerelni.
Vannak olyan onkológiai megbetegedésben szenvedő katonák, akiknek feladatellátási képessége nagyon korlátozott, rendezni kell a jogi helyzetüket.
Rendezni kell a hadkötelesek korhatárának problémáját.
A frakcióvezető hozzátette, hogy a Védelmi Minisztérium és a vezérkar egy átfogó dokumentum kidolgozását tervezi az év végéig, amely választ ad ezekre a kérdésekre. „Amikor konszenzus születik róla, akkor a dokumentumot a képviselők elé viszik” – hangsúlyozta David Arahamija.
A Legfelső Tanács támogatta az állami garanciák létrehozásáról szóló 8011. számú törvénytervezetet a katonai állomány biológiai apaságának/anyaságának megőrzésére vonatkozóan.
A hírt Jaroszlav Zseleznyak parlamenti képviselő közölte.
A törvénytervezet állami szinten rögzíti az ivarsejtek leadását és tárolását a katonaság és rendőrség számára, hogy amennyiben az őket ért sérülés ellenére is szülőkké válhassanak.
Az ivarsejtek leadása férfiak számára körülbelül 450 hrivnyába, a nőknek pedig 1425 hrivnyába kerül. Ezt a kötelező orvosi vizsgálat során is megtehetik.
Amennyiben a katona meghal, a kormány határozza meg biológiai anyagai felhasználásának rendjét, figyelembe véve a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok előírásait.
Az ukrán fegyveres erőkbe szakirányok szerint toborzott újoncok fizetése a beosztástól és a speciális feladatok ellátásától függ majd – közölte Natalija Kalmikova védelmi miniszterhelyettes egy televíziós műsorban, számolt be az rbc.ua hírportál.
A jelentés szerint Kalmikovát az ukrán televízió non-stop háborús adásában arról kérdezték, hogy mennyi lesz a toborzott katonák fizetése, mert például az Azov ezredben a fizetések 25–125 ezer hrivnya között mozognak. „A pénzbeli javadalmazást a törvény határozza meg attól függően, hogy egy adott személy milyen pozíciót tölt be, valamint attól, hogy különleges feladatokat lát-e el, vagy közvetlenül harcol például a fronton” – válaszolta. „Az Azovban meglévő bérháló figyelembe veszi a „harcban és harc nélkül” töltött időt” – magyarázta Natalija Kalmikova.
A hírportál emlékeztetett arra, hogy korábban a Védelmi Minisztérium toborzási programot indított az ukrán fegyveres erőkbe. Ennek megfelelően minden jelentkező kiválaszthatja azt az egységet és állást, amelyben szolgálni kíván. A folyamat általában hasonló a munkavállaláshoz.
Since there are several people asking for this video and many discussing it on Telegram and across social media channels, here is my latest episode of Russia Hates the Truth.
The russians and their supporters are gnashing their teeth as predicted.
The UK has helped train 32,000 Ukrainian troops for their ongoing fight for freedom. The latest cohort of soldiers has left the UK to return to the frontline in time for Christmas.
This week their new friends in the UK Armed Forces held a Christmas celebration to wish them well. pic.twitter.com/u6xuPJL6Zs
Huge security issue as Larry the Downing St. cat shelters under Donald Trump’s limo ‘’the Beast’ & refuses to move. #TrumpinUKpic.twitter.com/i9w4B6w8FK