Az elítéltek mozgósításáról szóló törvénytervezet elfogadása után legfeljebb 10 000 főt mobilizálhatnak majd.
Erről Roman Kosztenko, a parlament nemzetbiztonsági bizottságának titkára nyilatkozott a Radio NV-nek.
„Egyes adatok szerint, amikor ezt a kérdést kutattam, azt mondták nekem, hogy körülbelül 10 000 katonára számíthatunk. Figyelembe véve a mozgósítási szükségleteinket, ez semmi” – mondta Kosztenko.
Emlékeztetett arra, hogy a teljes körű ukrajnai háború kezdetén a foglyokat már szabadon engedték, hogy részt vegyenek a harcokban.
Kirilo Budanov kijelentette, hogy a Telegram nemzetbiztonsági szempontból egyértelműen problémát jelent, ugyanakkor Ukrajna javára is használható.
A hírszerzés vezetője hangsúlyozta, hogy a Telegram működését Ukrajnában szabályozni kell.
„Nemzetbiztonsági szempontból a Telegram mindenképpen probléma, ezt meg kell érteni. Annak ellenére, hogy határozottan ellenzem a szólásszabadság elnyomását, de ez már túl sok. Vagyis nálunk bárki nyithat egy csatornát, elkezdhet rajta „sugározni”, amit akar, abszolút azt, amit akar. És ha elkezdenek valamit, azt azzal leplezik, hogy ez a médiaszabadság korlátozása. Ez nem médiaszabadság, kicsit másképp hívják. Véleményem szerint az egyik lehetőség az, hogy mindenkit rákényszerítenek a hivatalos regisztrációra” – mondja el.
Budanov szerint az ellenség a Telegramon megjelent fotókat használja a csapások irányításához.
Pénzjutalmat kaphatnak Kínában a „nemzetbiztonságot veszélyeztető tevékenység” lakossági bejelentői egy, a kínai állambiztonsági minisztérium által kiadott, új szabályozás szerint – számolt be internetes kiadásában szerdán a Global Times című kínai lap.
A minisztérium hétfőn tette közzé azt az új szabályozást, miszerint a lakossági bejelentések ösztönzésére az adott jelentés hatékonyságának és jelentőségének arányában akár százezer jüant (~ 440 ezer hrivnya) meghaladó jutalmat fizethetnek a bejelentőnek. A szabályozás a jutalmak kiszabásának feltételeiről, módszereiről, szabványairól és eljárási folyamatáról is rendelkezik.
A szabályozás szerint a jutalom kiszabásának feltételeként a lakossági bejelentőknek világossá kell tenniük, hogy pontosan kire, vagy kikre irányul a jelentésük, vagy részleteket kell közölniük a nemzetbiztonsági fenyegetésről. További kikötés, hogy a bejelentés tárgyáról, vagy a lakossági bejelentő által megosztott részletekről a hatóságoknak korábban nem volt tudomása, illetve, hogy a jelentés tartalma hitelesnek és értékesnek bizonyul. Jutalomban részesülhetnek olyanok is, akik a kínai nemzetbiztonságot veszélyeztető, Kína területén kívül folytatott tevékenységről vagy emberekről szolgáltatnak információt.
A bejelentőket arra kérték, hogy valós néven és személyi adatokkal nyújtsák be jelentéseiket, egyúttal arról biztosították az embereket, hogy adataikat bizalmasan kezelik, és szükség esetén a bejelentőnek hatósági védelmet nyújtanak.
A hamis jelentés benyújtása büntetőjogi felelősségre vonást von maga után – figyelmeztetett a minisztérium.
A minisztérium közlése szerint Kína nemzetbiztonsága súlyos és összetett helyzettel áll szemben, miután „külföldi hírszerző ügynökségek és ellenséges erők jelentősen növelték tevékenységüket Kína államtitkainak feltárása és ellopása terén”. A minisztérium tájékoztatása szerint az elmúlt években a kínai lakosság részéről számos bejelentés érkezett a hatóságokhoz állambiztonságot fenyegető helyzetekről, ami fontos szerepet játszott a veszélyes tevékenységek büntetésében, valamint a biztonsági kockázatok kiküszöbölésében.
For 1.4 billion Chinese citizens that had the government dictate their movements since the pandemic began, the past six weeks have forced them to suddenly figure out how to survive on their own https://t.co/ERgSldpAME
Az Egyesült Államok szövetségi távközlési hivatala, az FCC szerint a Kaspersky kiberbiztonsági cég termékei elfogadhatatlan nemzetbiztonsági kockázatot jelentek.
A vírusirtót, tűzfalat és egyéb biztonsági szoftvereket fejlesztő orosz cég termékei 2017 óta nem használhatók amerikai állami számítástechnikai rendszereken. A döntéssel egyúttal felvették a listára a China Mobile-t és China Telecomot is. Az amerikai állami hivatalok elektronikus eszközeinek biztonságát szavatoló listára 2021-ben egyebek között felkerültek a ZTE és a Huawei termékei is.
Az FCC főbiztosa, Brendan Carr szerint a cégek tiltólistára vétele megakadályozza a Kína és Oroszország által folytatott kémkedést.
A Kaspersky központja Moszkvában van, a cég alapítója, Eugene Kaspersky a KGB műszaki főiskolájára járt, és régóta azzal vádolják, hogy közeli kapcsolatot ápol Oroszország hadseregével és hírszerzésével.
Németország információbiztonsági hivatala tíz napja felhívta a német vállalatok figyelmét, hogy ne használják a Kaspersky termékeit, és arra utaltak, hogy az orosz hírszerzés együttműködésre kényszerítheti a céget.
A Kaspersky közleményben jelezte, hogy csalódottak az amerikai döntés miatt, ami szerintük nem termékeik technikai vizsgálatán alapult, hanem politikai lépés volt.
A kitiltás politikai oka a február vége óta tartó orosz–ukrán katonai konfliktus és az emiatt Oroszország ellen életbe léptetett nyugati gazdasági szankciók, valamint hogy az Egyesült Államokban hónapok óta nagyon tartanak egy szankciókat megtorló orosz kibertámadás lehetőségétől – írja az Ars Technica.