Ilyen címmel rendeztek kamarakiállítást a Lehoczky Tivadar Kárpátaljai Megyei Honismereti Múzeum egyik termében a híres magyar képzőművész, Révész Imre, demokratikus művész, a realista művészet képviselője születésének 165. évfordulója alkalmából. Révész Imre kárpátaljai festőművész 1859. január 21-én született, karrierje Nagyszőlősön indult és földi léte is itt ért véget 1945. február 3-án.
A csütörtökön délután megtartott ünnepélyes megnyitón elsőként a múzeum igazgatója, Olga Sumovszka köszöntötte a jelenlévőket. Beszédében hangsúlyozta az olyan rendezvények fontosságát, amelyek a háború ellenére is a múzeumban zajlanak, és összefogásra szólított fel a történelmünkre való megemlékezés nemes ügyében.
Ezt követően Ruszin Valéria, a történelmi és helytörténeti részleg vezetője ismertette a festőművész életútját és kitért a művészeti hagyatékára.
Révész Imre (született: Csebrai Imre) Sátoraljaújhelyen született, de Nagyszőlősön nevelkedett, mert szülei válása után anyja ott kapott állást postamesterként. Imre a debreceni gimnáziumba járt és képezte festői tehetségét. 1873‒75 között a Bécsi Művészeti Akadémia hallgatója volt, műveiről már ekkor írtak a bécsi folyóiratok. 1878–79-ben közel egy évig a Képzőművészeti Főiskola hallgatója volt, majd állami ösztöndíjjal ismét a bécsi akadémián tökéletesítette tudását három éven át. 20 évesen elnyerte a Bécsi Művészeti Akadémia díját.
A nyári vakációikat otthon töltötte, s ismerőseiről, barátairól portrékat készített. Az 1880-as évek elején Budapesten volt az első kiállítása. A Munkácsy-pályázatra beküldött Csárdai jelenet című festményének nagy sikere volt, a zsűri neki ítélte oda Munkácsy Mihály ösztöndíját, és Erzsébet királyné vásárolta meg a festményt. A hatezer frankos Munkácsy-díj segítségével 1882-ben Párizsba utazott, ahol három évig a híres művész, Munkácsy Mihály mellett tanult és dolgozott. Bécsi diákkorában ismerkedhetett meg Kürbis Filep festőművésszel, akinek Hermina nevű leánya (később tanítványa is volt) lett a felesége, 1884. augusztus 31-én volt az esküvőjük Nagyszőlősön. Két leányuk született (egyikőjük tragikus módon vízbe fulladt).
1903-ban Révészt meghívták Budapestre a Képzőművészeti Főiskola előadójának, 1918-ban a nagybányai művésztelepen dolgozott. A szabadiskolájában, a főiskolán, 1920–1931 között pedig az általa vezetett kecskeméti művésztelepen a festőművészek egész nemzedékét nevelte fel.
Az 1930-as években látása megromlott, már keveset festett. Ekkor feleségével és Klára Hermina lányával visszatért gyermek- és ifjúkora színhelyére, Kárpátaljára, s Nagyszőlősön a szomszédok a Király utcában, anyja házának udvarán többször látták az idős festőművészt sütkérezni a napon vesszőből font karosszékében, hosszú szárú pipájával a kezében. A nagyszőlősi temetőben helyezték örök nyugalomra 1945-ben.
– Műveit a legnagyobb magyar közgyűjtemények, a Magyar Nemzeti Galéria, a Petőfi Irodalmi Múzeum és több vidéki múzeum is (Kecskemét, Szeged, Debrecen) őrzik, de számos alkotása található Lemberg múzeumaiban, az Ermitázsban, a Tretyakov Képtárban és magángyűjteményekben, így Nagyszőlősön is. A Boksay József Kárpátaljai Megyei Szépművészeti Múzeumban a mester 30 alkotását őrzik Sándor Lászlónak, az Ungvári Képtár első igazgatójának és az alapok egykori őrzőjének, Barta Józsefnek köszönhetően, ezeket az 1940‒50-es évek fordulóján vásárolta meg az intézmény. A vármúzeumunkban mindössze 4 eredeti műve található, amelyeket az 1950-es évek végén szereztünk meg Révész Imre lányának, Klárának köszönhetően. Van néhány nagyon érdekes kiállítási tárgy: folyóiratok, eredeti fotók a művész életének különböző korszakaiból – diákévek Bécsben, Párizsban, nagyszőlősi élet az 1930‒1940-es években, kedvenc fonott szék, amelyben gyakran ült, a hamutartók és a dohány, amellyel a pipáját töltötte.
Révész Imre egyik festménye, a Régi kút nagyon rossz állapotban volt. A vásznat Klisza Krisztina, a restaurálási részleg vezetője állította vissza az eredetihez közeli állapotába.
– Mi, restaurátorok jóval hamarabb, a kiállítások előtt néhány évvel kiválasztjuk a festményt, felmérjük az állapotát és dolgozunk rajta. Az adott kép rossz állapotban volt, keret nélkül mint egy vászondarab hevert, hullott róla a festék és meg volt sötétedve. A festmény eredeti méreteit nem ismerjük, mert a múzeumba már levágott állapotban került. Új keretet készítettünk, megerősítettük magát a festményt, hogy maximálisan megőrizze eredetiségét, elkészítettük a restaurálási alapot azokon a helyeken, ahol a festék lehullott, retusáltuk. A látogatók így már a helyreállított képet láthatják.
Munkácsy Mihály követőjét méltatta Borisz Kuzma, az Ukrán Művészek Országos Szövetsége megyei szervezetének elnöke, Ukrajna tiszteletbeli művésze, Erfán Ferenc, a Boksay József Kárpátaljai Megyei Szépművészeti Múzeum igazgatója és Viktor Braszlavec, a Kárpáti Kiadó igazgatója. Kiemelték az ilyen kiállítások fontosságát, hangsúlyozva, hogy a kultúra gyakran az országban zajló társadalmi és politikai folyamatok ellenére, azoktól elkülönülten és mindazt megelőzve fejlődött.
– Révész Imre rakta le a kárpátaljai festőiskola alapjának első tégláját – emelte ki Borisz Kuzma képzőművész. – Ezen az alapon alakult ki a kárpátaljai festőiskola, amelynek első képviselői Boksay József és Erdélyi Béla voltak, majd mások is követték. Révész Imre nagyon komoly hatással volt az alkotói gondolkodásuk, az esztétikai felfogásuk és a valóságérzékelésük szemléletének, nevezetesen a realista iskola kialakulására. Úgy gondoljuk, hogy ma már nem nélkülözhetjük ezt a „téglát”, amely része a kárpátaljai művészet nagy falának.
A Révész Imre-kamarakiállítás egy hónapig tekinthető meg a vármúzeumban.
Révész Imre kárpátaljai származású festőművész 165 évvel ezelőtt, 1859. január 21-én született. A bécsi Képzőművészeti Akadémián tanult, majd Párizsban Munkácsy Mihály műtermében tökéletesítette tudását. Festményei rangos versenyeken és kiállításokon bronz- és aranyérmet nyertek. Képei London, Párizs, München, Bécs és Budapest leghíresebb múzeumainak falait díszítik. Révész Imre karrierje Nagyszőlősön indult és földi léte is itt ért véget 1945. február 3-án. Emlékére a Kárpátaljai Honismereti Múzeumban a napokban kamara-kiállítás nyílt, ahol a művész négy eredeti képe, továbbá személyes tárgyai, illetve korabeli dokumentumok is megtekinthetők. Révész Imre egyik alkotása, a Régi kút már nagyon rossz állapotban volt. A vásznat Klisza Krisztina Klisza restaurátor állította vissza eredeti állapotába. Révész Imre volt az, aki lerakta a kárpátaljai festőiskola alapjainak első tégláját – hangsúlyozta Borisz Kuzma képzőművész.
A Kecskeméti Katona József Múzeum és a Kecskeméti Városszépítő Egyesület közösen mutatta be Sümegi György: Dokumentumok Révész Imre festőművész munkásságáról és a Kecskeméti Művésztelepről című könyvét a Cifrapalotában. A kötet Révész Imre születésének 165. évfordulójára, a városszépítő egyesület működésének 40. évfordulójára készült el. A könyvet Kulin Ágnes, a Kárpátaljai Magyar Képző- és Iparművészek Révész Imre Társaságának elnöke, a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola tanára, valamint Erfán Ferenc, a Boksay József Kárpátaljai Megyei Szépművészeti Múzeum igazgatója, a Magyar Művészeti Akadémia tagja mutatták be.
Wandsworth Libraries has a new longest overdue book. Returned after 48 years and 107 days. Thank you to whoever sent it back to Tooting Library from Port Moody in Canada. The questions is, how did it get there? pic.twitter.com/5qb1wCHPod
— Wandsworth Libraries (@wandsworthlibs) June 6, 2022